![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2022/03/electricity-gc1b3f0a1b_1920-340x226.jpg)
Čini se da su pustinje idealne za izgradnju solarnih elektrana – nema potrebe za krčenjem vegetacije, sunca ima u izobilju, a solarni paneli ne zauzimaju plodne površine i ne ugrožavaju biodiverzitet.
Zato se neke od najvećih solarnih farmi nalaze u pustinjama Indije, Kine, Egipta i SAD-a, ali postoji nešto što otežava efikasnu proizvodnju zelenih kilovata – prašina. Čak i lagani povetarac može da nanese tanak sloj prašine preko panela što smanjuje efikasnost i do 30 odsto na mesečnom nivou.
Dosadašnje metode čišćenja solara nisu dovoljno održive jer ostavljaju značajan ekološki otisak i dodatno uvećavaju troškove solarne energije.
Za brzo uklanjanje prašine najčešće se koristi voda, ali problem stvaraju troškovi njenog dopremanja do udaljenih pustinja, kao i činjenica da je voda, koja se trenutno koristi za čišćenje solarnih panela, dovoljna za potrebe dva miliona ljudi godišnje.
Brisanje krpama i četkama takođe nije idealno rešenje jer vremenom može oštetiti površinu panela što opet dovodi do smanjene efikasnosti. Uz to, čišćenje solarnih farmi koje se prostiru na nekoliko desetina kvadratnih kilometara pustinje zahteva angažovanje mnogo ljudi koji bi morali da rade po veoma teškim uslovima.
Srećom, brojni istraživači neumorno rade na unapređenju tehnologije obnovljivih izvora energije, a nedavno su nas obradovali rešenjem koje će solarne elektrane učiniti efikasnijim i jeftinijim.
Istraživač sa Instituta za tehnologiju u Masačusetsu (MIT), Krip Varanasi, u saradnji sa svojim studentom Sridatom Panatom, objavio je studiju u naučnom žurnalu Science Advances gde predstavlja nov način automatskog čišćenja solarnih panela.
Pročitajte još:
Koristeći elektrostatičko odbijanje čestica prašine i površine panela, istraživači su uspeli da izazovu odvajanje i doslovno iskakanje prašine sa solarnih panela.
„Da bi se sistem aktivirao, jednostavna elektroda prolazi tik iznad površine solarnog panela, dajući električni naboj česticama prašine, koje se zatim odbijaju naelektrisanjem koje se primenjuje na sam panel. Sistemom se može upravljati automatski pomoću jednostavnog elektromotora i vodilica duž bočne strane panela“, objašnjeno je na sajtu MIT-a.
Ubuduće bi svaki solarni panel mogao biti opremljen elektrodom koja se proteže preko panela, kao i malim električnim motorom koji bi pomerao elektrodu sa jednog kraja panela na drugi uzrokujući da sva prašina otpada.
„Eliminišući zavisnost od vode dovezene kamionima, eliminišući nakupljanje prašine koja može da sadrži korozivna jedinjenja i smanjenjem ukupnih operativnih troškova, takvi sistemi imaju potencijal da značajno poboljšaju ukupnu efikasnost i pouzdanost solarnih instalacija“, kaže Varanasi.
Milena Maglovski