![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2023/04/MT-KOMEX-30-godina-87f-340x226.jpg)
Trideset godina nakon osnivanja firme, u nekadašnjoj zavarivačkoj radionici o čijoj prvobitnoj delatnosti i dalje svedoči poneki eksponat i priznanja na zidu, danas radi tim inženjera i instalatera na projektima izgradnje solarnih elektrana. Oni kažu da su spremno dočekali tržišni bum, što možda i nije naročito iznenađenje ako uzmemo u obzir da je ova kompanija bila pionir u izgradnji solarnih elektrana, kojoj je pošlo za rukom da postavi standarde kad je reč o kvalitetu opreme, usluge i održavanja.
Iako je jasno da se oblast rada značajno promenila tokom proteklih decenija, hteli smo da saznamo kakav je bio razvojni put i kako su na njemu istrajali. Polovinom januara, baš u vreme obeležavanja njihovog 30. jubileja, razgovarali smo sa Milošem Kostićem, direktorom i vlasnikom kompanije MT-KOMEX.
U FOKUSU:
- OLAKŠANA KUPOVINA ŠTEDLJIVOG UREĐAJA ZAHVALJUJUĆI NOVIM OZNAKAMA
- ODNESI ME, PONESI ME…
- SRPSKA ATINA U REDU ZA ZELENU PRESTONICU EVROPE
EP: Sa kojom idejom je osnovana kompanija MT-KOMEX?
Miloš Kostić: Kompaniju MT-KOMEX je osnovao moj otac 15. januara 1993. godine i naša osnovna delatnost je bila zavarivanje. Tokom srednje škole, ja sam radio u radionici i to me usmerilo da upišem Mašinski fakultet na kom sam se opredelio za smer procesna tehnika. Dok sam studirao, svaki slobodan trenutak sam provodio u radionici, učio sam od oca i drugih zaposlenih i postao sam tehnolog zavarivanja. Prvu ideju za razvoj biznisa dobio sam 2003. godine kada sam odlučio da jednu malu radionicu-servis alata za zavarivanje pripremim za pružanje usluga klijentima.
Prvu nagradu sam dobio 2005. godine na Sajmu zavarivanja, koji je održavan u sklopu Sajma energetike, i to kao posebno priznanje za unapređenje zavarivanja u Srbiji. Nastavio sam da unapređujem sve segmente u ovom poslu i sve do 2009. godine sam se bavio zavarivanjem, kada počinje svetska ekonomska kriza koja je naravno i nas pogodila. Tada sam došao na ideju da deo ljudi iz zavarivačke i bravarske delatnosti prebacim na radove na malim hidroelektranama. Ovi poslovi otvorili su mi nove vidike i shvatio sam firma treba da se preusmeri ka obnovljivim izvorima energije. Kompaniju Centar za energetsku efikasnost i održivi razvoj sam osnovao 2010. godine jer sam uvideo da se o ovim temama veoma malo zna i da to treba ponuditi tržištu.
EP: Dugačak je put od zavarivanja do prve solarne elektrane koju ste izgradili 2013. godine. Kako vam se danas čini taj razvoj?
![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2023/04/NIK08211f-340x200.jpg)
Miloš Kostić: Rad u sektoru obnovljivih izvora energije pružio mi je uvid u do tada potpuno neistraženu i nepoznatu oblast. Došao sam na ideju da postanem prvi proizvođač zelene energije u Srbiji i tako je nastala firma Solaris Energy. Zajedno sa partnerima, počeo sam izgradnju prve solarne elektrane u Srbiji u privatnom vlasništvu koja se nalazi na teritoriji opštine Kladovo. Razvoj projekta započeli smo 2011. godine u avgustu, a u tom trenutku opština Kladovo imala je puno razumevanja za nas. Lokalna samouprava nas je podržala, pa su ubrzali procedure i mi smo prvi podneli zahtev za građevinsku dozvolu i status povlašćenog proizvođača električne energije. Podneli smo i zahtev za dobijanje fid-in tarife, a ProCredit banka nas je ispratila u ovom poduhvatu i olakšala naša kapitalna ulaganja.
Solarna elektrana Solaris uspešno radi već devet godina, proizvodimo zelenu energiju i naši projektni planovi su ostvareni. Međutim, hteli smo da odemo korak dalje, pa smo od Solarisa napravili prvu agrosolarnu elektranu, što znači da smo spojili poljoprivredu i proizvodnju električne energije. To smo učinili tako što smo pustili stado ovaca da pase travu oko solarne elektrane. Ovcama prija hlad, dobra ispaša je obezbeđena, a održavanje parcele više nije potrebno.
EP: Šta je najvažnije što ste naučili na ovom projektu?
Miloš Kostić: Razvoj projekta elektrane Solaris pokazao mi je koliko se u Srbiji o ovome malo znalo. Jednostavno u to vreme nije ni bilo obučenog kadra koji bi se bavio ovim poslovima. Upravo to mi je dalo ideju da okupim tim inženjera i da im obezbedim obuku, a zatim smo svi zajedno napredovali jer smo se skupa i obučavali. Danas imamo tim koji radi na ozbiljnim i velikim projektima solarnih elektrana. Kad sve ovo uzmete u obzir, nije nikakvo iznenađenje što smo spremno dočekali ovaj solarni bum na našem tržištu, a slobodno mogu da kažem da smo zapravo pioniri u ovoj oblasti. Mi smo postavili kako tržište treba da izgleda, postavili smo standarde kada je reč o kvalitetu usluga, opreme i održavanja.
Istakao bih jedan od prvih naših poslova čiji je cilj bio smanjenje emisije štetnih gasova iz bušotina, a koji smo radili za NIS Gazprom. Taj gas smo prečistili i iskoristili ga za dobijanje električne energije. Zatim smo radili za EPS na još jednom, za nas najvećem, projektu. Reč je vetroparku snage 66 megavata. Uporedo smo radili i na projektima za industriju i tada, kao i sada, maksimalno smo se trudili da upoznamo ljude sa prednostima solarnih elektrana. Davali smo im jasne informacije i objašnjavali zašto je solarna elektrana jedna od mera energetske efikasnosti i da to ne dovodi u pitanje uvođenje i ostalih mera.
Intervju vodila: Milica Radičević
Intervju u celosti pročitajte u Magazinu Energetskog portala ENERGETSKA EFIKASNOST