Tokom 2019. godine, globalni energetski kapaciteti su prošireni sa 176 gigavata (GW) obnovljivih izvora, što je manje nego u 2018. godini kada je njihov doprinos energetskom miksu planete iznosio 179 gigavata, saopštila je Međunarodna agencija za obnovljive izvore energije (IRENA).
![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2020/04/photovoltaic_fotovoltaik_solar_panel_solarni_panel-340x227.jpg)
Uprkos lošijem godišnjem zbiru, čista energija je ipak činila 72 odsto udela u ukupnom uvećanju proizvodnje električne energije, čime je nastavljena njena dominacija nad fosilnim gorivima ustanovljena još 2012. godine. Najznačajniju ulogu u tome prošle godine imali su energija vetra i solarna energija (90 odsto novih postrojenja na obnovljive izvore).
Mnogi veliki hidroenergetski projekti nisu završeni na vreme, te je učešće hidroenergije u „ozelenjavanju“ energetskih mreža širom sveta bilo zanemarljivo. Skromnu količinu struje dale su i bioenergija i geotermalna energija.
Predvodnik energetske tranzicije na čiste resurse u godini za nama bila je Azija u kojoj se smestilo više od polovine novih elektrana koje su manje štetne po životnu sredinu (54 odsto).
Pročitajte još:
Frančesko La Kamera, direktor Međunarodne agencije za obnovljive izvore energije, smatra da je energija „zelenog“ porekla ekonomičan izvor električne energije koji štiti pojedinačna tržišta i njihove potrošače od neuravnoteženosti, podržava ekonomsku stabičnost i podstiče održivi razvoj. Prema njegovim rečima, mnoge zemlje su prepoznale pozitivne rezultate koje ona donosi, ali je na tom polju neophodno još i više rada kako bismo zauzdali klimatske promene. „Trenutna izazovna vremena nas podsećaju koliko je bitno da izgradimo otporne privrede. Naredna decenija mora da bude posvećena akciji u kojoj će politike da omoguće više investicija i brže ‘prihvatanje’ obnovljivih izvora energije“, zaključio je La Kamera.