![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2021/08/semi-trailer-534577_1920-340x255.jpg)
Istraživači sa Tehnološkog univerziteta Čalmers u Švedskoj napravili su značajan korak napred u razvoju efikasnijih i dugotrajnijih gorivnih ćelija, što bi moglo postati ključ za budućnost teških vozila na vodonik.
Vozila koja koriste gorivne ćelije kao pogonski sistem imaju potencijal da postanu održiva alternativa vozilima na fosilna goriva.
Za razliku od konvencionalnih goriva, vozila na vodonik emituju samo vodenu paru, čime značajno smanjuju negativan uticaj na životnu sredinu. Ako se vodonik proizvodi korišćenjem obnovljivih izvora energije, vozila na vodonik mogu biti potpuno bez emisije ugljen-dioksida. Još jedna prednost je što ova vozila ne opterećuju električnu mrežu, jer se vodonik može proizvoditi i skladištiti u periodima kada je struja jeftina.
Međutim, izazov koji ostaje je relativno kratak životni vek gorivnih ćelija. Komponente kao što su elektrode i membrane vremenom se degradiraju, smanjujući efikasnost i pouzdanost vozila. Upravo se ovim problemom bavi nedavna studija istraživača sa Tehnološkog univerziteta Čalmers, koji su razvili inovativnu metodu za praćenje degradacije gorivnih ćelija tokom njihove upotrebe.
Prethodne studije su rađene na takozvanim polućelijama, koje su slične (ali ne i iste) kao polovina gorivne ćelije i sprovedene su pod uslovima koji se značajno razlikuju od stvarnih gorivih ćelija.
Istraživači su, zahvaljujući naprednim elektronskim mikroskopima, sada uspeli da istraže kako se materijal u gorivnoj ćeliji razgrađuje na nano i mikro nivou, i tačno odrede kada i gde dolazi do degradacije. Ovo pruža dragocene informacije za razvoj novih i poboljšanih gorivnih ćelija sa dužim vekom trajanja.
Pročitajte još:
- Kamioni na vodonik budućnost transporta robe
- Poznato kada stiže prvi električni Golf
- Beč: Električne autobuse menjaju vozilima na baterije i vodonik
„Sada znamo više o procesima koji se odvijaju unutar gorivnih ćelija i možemo precizno odrediti u kom trenutku tokom životnog veka dolazi do degradacije,“ izjavio je Bjorn Vikman, vođa istraživanja i vanredni profesor na Odseku za fiziku u Čalmersu.
U budućnosti, ova metoda će biti ključna za razvoj novih materijala koji će omogućiti dugotrajniji rad gorivnih ćelija, što će dodatno unaprediti održivost vozila na vodonik.
Američko ministarstvo energetike istaklo je da je produženi životni vek gorivnih ćelija jedan od ključnih ciljeva za komercijalni uspeh vozila na vodonik. Kamioni, na primer, moraju da izdrže između 20.000 i 30.000 sati vožnje tokom svog životnog veka, što trenutno nije dostižno za vozila na vodonične gorivne ćelije.
Sa ovim napretkom, vozila na vodonik sa gorivnim ćelijama postaju sve bliža realnosti kao održiva i dugoročna alternativa u transportnom sektoru, posebno za teška vozila koja zahtevaju visoke performanse i dug radni vek.