![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2024/08/660-1-340x191.jpg)
Proizvodnja električne energije iz tople vode kao obnovljnivog izvora energije, u Hrvatskoj bi, nedaleko od grada Slatina, trebalo da počne 2028. godine.
Na eksploatacijskom polju „Slatina 2“ već su započeti radovi na izradi razradne bušotine Podravska Slatina GT-6, a time proces istraživanja u ovom delu Panonskoga bazena, geološki izuzetno povoljnom za istraživanje i eksploataciju geotermalne vode.
Planirana snaga Geotermalne elektrane Zagocha (GTE Zagocha) je 20MW što je čini najvećom ORC (Organic Rankine Cycle) elektranom u Evropskoj uniji, a vrednost investicije premašuje 140 miliona evra.
„ORC tehnologija garantuje zatvoreni, a time i najčišći sistem proizvodnje električne energije. Očekivano bušenje je do impresivnih 5000 metara dubine“, navode iz Enna grupa i dodaju da se projekat razvija od 2022. godine.
Ministarstvo privrede Hrvatske, Ugovor o eksploataciji geotermalne vode na eksploatacijskom polju „Slatina 2“, potpisalo je sa preduzećem Geo Power Zagocha, na period od 25 godina sa mogućnošću produženja.
Nakon proizvodnje električne energije, a pre nego što se već korišćena topla voda ohladi, ona bi još jednom mogla da se iskoristi i za potrebe lokalne zajednice – u staklenicima, plastenicima, sušarama, za uzgoj ribe, grejanje i drugo.
Pročitajte još:
- Hrvatsko ministarstvo: Dozvole za HE na Uni ne mogu se poništiti
- Hrvatska ulaže 200 miliona evra u punjače za električna vozila
- Zelena transformacija Republike Hrvatske
Ova geotermalna elektrana, kako se navodi, trebala bi da donese prihode veće od 500.000 evra godišnje lokalnoj zajednici, dok Virovitičko-podravskoj županiji oko 300.000 evra.
Kao neke od prednenosti geotermalne energije ističe se to što proizvodnja električne energije kontinuirana – 24 sata na dan, 365 dana u godini, i ne zavisi o vremenu kao što su, na primer, količina sunca ili vetra, a takođe zauzima malu površinu i donosi najveća davanja državi i lokalnoj zajednici.
S druge strane, geotermalna energija nosi i veliki rizik, pre svega zbog dubine na kojima se vrše istraživanja, što je zahtevna investicija, a povrat investicije je znatno duži. Iz Enna grupe navode da investicija u jednu bušotinu iznosi oko 15 miliona evra, a na jednom istražnom polju uglavnom se rade četiri ili više bušotina.
Hrvatska ima veliki potencijal za istraživanje geotermalnih voda, a tome su doprinela istraživanja nafte i gasa u Hrvatskom delu Panonskog bazena.
Energetski portal