U Srbiji se godišnje reciklira 100 tona sijalica, što je oko 10% od količine uvezenih sijalica u našu zemlju. Firme i građani obično bacaju sijalice u kantu, ali bi trebalo da znamo da ako se sijalice polome ili nepropisno odlažu smatraju se opasnim otpadom i mogu uzrokovati zagađenje životne sredine i ozbiljne posledice po zdravlje ljudi.
U ovom tekstu koje je pripremilo Udruženje reciklera Srbije u saradnji sa „Božić i sinovi“ iz Pančeva, jedinom firmom u Srbiji za reciklažu sijalica, predstavljamo detalje vezane za reciklažu ovih svetlosnih izvora.
![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2018/06/postrojenje-za-reciklazu-sijalica-340x222.jpg)
Koje sve vrste sijalica idu na reciklažu?
Sakupljaju se i recikliraju sve vrste sijalica, fluorescentne cevi i lampe, kako one iz industrije ili javnog osvetljenja, tako i iz domaćinstava.
Na koje sve materije se razlažu sijalice?
Izdvajaju se opasne praškaste materije i gasne materije, a potom i plastika, ferozni, obojeni metali i čisto staklo.
Koje opasne materije sadrže sijalice pa ih nakon upotrebe zovemo opasnim otpadom?
Opasni otpad iz sijalica su većinom praškaste materije, uglavnom na bazi fosfora kao i živina isparenja. Ako se sa sijalicama neodgovorno postupa, odnosno ako se ne predaju ovlašćenoj firmi, već bacaju u komunalne kontejnere ili lome i bacaju na deponije, kao što je to u Srbiji danas većinom slučaj, mogu lako da kontaminiraju zemlju i vodu i da nanesu teške posledice po životnu sredinu, po zdravlje i život ljudi, i dugoročno naškode našoj flori i fauni.
![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2018/06/sijalice-spremne-za-reciklazu-340x255.jpg)
Gde se dalje transportuju opasne materije iz sijalica?
Opasan otpad od sijalica se pakuje i skladišti u posebnim magacinima opasnog otpada, a zatim se transportuje u specijalizovana postrojenja u zemlje Evropske unije gde se vrši njegovo konačno uništenje.
Šta se radi sa preostalim delovima?
Preostali tehnogeni materijali – ferozni i obojeni metali se dalje prosleđuju domaćim ovlašćenim firmama na dalji tretman, a plastika se uglavnom izvozi u inostranstvo. Šteta je što za dobijeno staklo, velike čistoće i potencijala za dalju primenu u našoj staklarskoj ili laboratorijskoj industriji nema potražnje u Srbiji i nažalost mora da se preda ovlašćenim sanitarnim deponijama.
![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2018/06/sijalice-za-reciklazu-340x244.jpg)
Veliki potencijali za reciklažu sijalica
Iako jedino mesto za reciklažu sijalica u Srbiji, postrojenje za reciklažu u Pančevu koristi mali deo svojih kapaciteta prerade. Da bi se prikupilo veći broj sijalica, potreban je veći fokus nadležnih organa na ovu vrstu opasnog otpada, organizovano postavljanje namenskih posuda/kontejnera za sakupljanje, veći broj sakupljača, ali i mnogo rigoroznija kontrola inspekcijskih službi kod kompanija i institucija, generatora tog otpada, koje imaju veliki broj svetlosnih izvora u svojim objektima. Takođe, uporedo su neophodne i edukacija i medijske kampanje, kao i akcije u okviru kojih bi se ova problematika posebno naglašavala i obrađivala u široj javnosti.
Pročitajte još:
Izvor: Udruženje reciklera Srbije