![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2024/05/jason-blackeye-zAITDJYV09w-unsplash-340x217.jpg)
Prekomerno zagađenje vazduha u pojedinim oblastima SAD-a utiče na odluku domaćinstava da se presele, ali samo bogatije porodice mogu priuštiti da se nastane u područjima zadovoljavajućim kvalitetom vazduha, otkrivaju istraživači sa Univerziteta Lankaster.
Njihova studija, objavljena u časopisu Environmental and Resource Economics, ispituje podatke o migracijama iz okruga u okrug od 2010. do 2014. godine koje je obezbedila Služba za unutrašnje prihode SAD (IRS).
Umesto da se oslanjaju samo na zbirne migracione tokove, istraživači su iskoristili detaljnije podatke o domaćinstavima koja se sele, poput podataka o prihodima, što im je ukazalo na jasnu vezu između ekonomskog statusa domaćinstava i njihovog izbora novog okruženja za život.
Rezultati pokazuju da postoje nejednakosti u izloženosti najzagađenijim područjima – siromašnije porodice su najviše pogođene, dok bogatija domaćinstva biraju da se presele u čistije i zdravije oblasti, koje su obično skuplje.
„Ovo pokazuje da nisu samo poboljšanja standarda kvaliteta vazduha i izveštavanje o inventaru toksičnih ispuštanja ono što je važno kada je u pitanju ekološka pravda – nejednakost u prihodima takođe treba uzeti u obzir, jer je jasno da će neke porodice možda biti prisiljene da žive u zagađenim područjima što može dovesti do nezdravijeg života“, kaže koautorka studije, dr Anita Šiler.
Pročitajte još:
- EEA: Upsala ima najčistiji gradski vazduh u Evropi
- Mogu li propisi EU o rudarskom otpadu da odgovore na izazove povećanog rudarenja?
- Sejanje oblaka uz pomoć dronova kao borba protiv suše
Zagađujuće kompanije „biraju“ siromašina područja
Studija stručnjaka sa Univerziteta Lankaster nadovezuje se na prethodnu studiju akademika koja je istraživala ponašanje zagađujućih firmi kako bi se utvrdilo da li ove kompanije strateški biraju svoje lokacije u zavisnosti od demografskih karakteristika stanovništva.
Fokusirajući se na Teksas, istraživači su otkrili povezanost između područja sa nižim prihodima i povećane verovatnoće da će se u tim oblastima smestiti kompanije koje potencijalno zagađuju okolinu.
„Ovo stvara začarani krug u kojem kompanije strateški postavljaju zagađujuće objekte u siromašnije oblasti, dok ekološki teret neproporcionalno pogađa ranjive zajednice. U međuvremenu, bogatija domaćinstva mogu efikasno da ‘glasaju nogama’ i izbegnu ove negativne uticaje”, istakla je profesorka Dakšina De Silva, koautorka studije.