![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2018/02/GetImage-340x187.jpg)
Jadransko-jonski gasovod (IAP), kao deo Južnog gasnog koridora, je od velikog značaja za Crnu Goru i prepoznat je kao najrealnija opcija za gasifikaciju Crne Gore, kazao je državni sekretar u Ministarstvu ekonomije Nikola Vujović.
Vujović je učestvovao na četvrtom Ministarskom sastanku Savetodavnog veća Južnog gasnog koridora koji se održava u Bakuu (Azerbejdžan), gde je govorio u okviru panela „Integracija tržišta u jugoistočnoj Evropi i na Balkanu – Južni gasni koridor kao sprega sa novom prenosnom infrastrukturom gasa“.
S obzirom na to da je energetika jedna od glavnih stubova razvoja Crne Gore, realizacija projekta IAP će imati veliki doprinos stabilnosti i diversifikaciji naših energetskih izvora. Kroz razvoj ovog projekta Crna Gora će, zajedno sa susednim zemljama, biti svojevrsni most između Kaspijskog regiona i Zapadne Evrope, kazao je Vujović. On je podsetio da je IAP projekat čiji značaj je prepoznala i Evropska komisija. Crna Gora i Albanija su, kroz XV poziv Zapadnobalkanskog investicionog okvira (WBIF), dobile zajednički grant od 2,5 miliona evra za izradu idejnog rešenja za ovaj projekat. Prethodno, kroz WBIF je 2014. godine podržana izrada Studije izvodljivosti sa 3,5 miliona. Za pripremu Master plana gasifikacije Crna Gora je dobila grant od 500.000 evra i 150.000 za izradu Strateške procene uticaja Master plana gasifikacije, kazao je Vujović.
Osim toga, kako je dodao, napravljen je značajan napredak u procesu pripreme dokumentacije neophodne za realizaciju projekta, usvajanjem Prostornog plana posebne namene za obalni deo Crne Gore (sa IAP rutom), kao i izradom i usvajanjem potrebnih podzakonskih akata. Sve ovo dokazuje da IAP, kao deo Južnog gasnog koridora, ima posebnu ulogu u politici EU koja se odnosi na diversifikaciju izvora gasa i sigurnost snabdevanja. U tom smislu, dalja podrška Evropske unije i Energetske zajednice u cilju pozicioniranja IAP projekta na listu projekata od zajedničkog interesa je od izuzetnog značaja. Uz veliku podršku Evropske unije, kompanije SOCAR i Vlade Azerbejdžana, kao i naše napore u sadašnjim i budućim aktivnostima na polju istraživanja nafte i gasa u podmorju Crne Gore, uveren sam da će Crna Gora dati značajan doprinos u realizaciji ovog projekta, kazao je Vujović.
Nakon Ministarskog sastanka potpisano je Pismo namjere o osnivanju projektne kompanije Jadransko-jonskog gasovoda, a koje je prethodno usaglašeno na sastanku Jedinice za upravljanje Projektom (IAP) održanom u prostorijama SOCAR-a u Bakuu. U ime crnogorskog Operatora prenosa gasa, a u skladu sa zaključkom Vlade, pismo namere potpisao je izvršni direktor Montenegro bonusa Aleksandar Kašćelan.
Četvrti Ministarski sastanak u Bakuu okupio je ministre eneregetike i ekonomije i predstavnike zemalja koje učestvuju u realizaciji Južnog gasnog koridora i to Azerbejdžana, Turske, Gruzije, Grčke, Albanija, Italije, Bugarske, Hrvatske, Srbije i Crne Gore kao i visoke zvaničnike Evropske unije, Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država (SAD), kao i šefove projekata Trans – Anadolija gasovoda (TANAP) i Trans Jadranskog gasovoda (TAP).
izvor: mek.gov.me
Sandra Jovićević