Optimalni rok za setvu pšenice teče, stručnjaci savetuju ratare da što više poseju do kraja oktobra. Paori iz Srednjeg Banata kažu da će ove jeseni smanjiti površine pod pšenicom i da će štedeti na repromaterijalu, jer im nedostaje novac da bi primenili punu agrotrehniku.
U poljoprivrednom domaćinstvu Borislava Čizmaša iz Botoša u toku je priprema za setvu pšenice. Iz godine u godinu, kaže, ovaj najvažniji jesenji posao sve se teže završava, jer proizvođači ne ostvaruju zaradu od svojih proizvoda, pa im nedostaje novca za kvalitetnu setvu.
,,Ove godine ćemo posejati između 20 i 25 posto manje pšenice nego prošle godine i gledaćemo što više da zasejemo pšenicom koja je naša, jer vidimo da država neće ispuniti to što je obećala da će dati za sertifikovano seme. Kilogram deklarisanog semena je 80 dinara, a naše robe oko 20. Novca za veća ulaganja nemamo“, objašnjava Borislav Čizmaš, poljoprivrednik iz Botoša.
I proizvođači s kojima je u kontaktu najavljuju smanjenje površina pod pšenicom.
,,Mnogi prelaze na alternativu, seju ječam jer on zahteva manje đubriva, hemije, manja su ulaganja. Na pšenici smo prošle godine protiv insekata radili tri tretmana, a za ječam je dovoljan jedan. Ječam nema bolest fuzarijuma, pa ne treba da se štiti u klasu. Neki su krenuli i u lucerku, neki uljanu repicu“, dodaje Čizmaš.
Podseća da je cena sertifikovanog semena porasla kada je država najavila da će davati subvencije, a one do poljoprivrednika još nisu stigle. Mnogi su se pre jeseni nadali pomoći kako bi se setva valjano obavila.
„Pšenica bi trebalo da bude nacionalni interes, jer je to hrana za ljude, ali, nažalost, nije. Iz godine u godinu setva je sve skuplja i skuplja, a proizvođači su prepušteni sami sebi“, konstatuje Čizmaš.
Idealni uslovi za setvu
U Poljoprivrednoj stručnoj službi Zrenjanin kažu da je setva pšenice u ovom regionu počela pre nekoliko dana i da su uslovi za njeno obavljanje idealni. Nakon sušnog leta, tokom septembra palo je između 70 i 100 litara kiše po kvadratnom metru, što je prokvasilo ne samo setveni, već i dublje slojeve zemljišta. Uz to, temperature vazduha su u proseku za ovo doba godine.
Podsećaju proizvođače da je pre setve potrebno da se u zemljište unese dovoljna količina osnovnog đubriva.
![](https://energetskiportal.rs/wp-content/uploads/2024/06/darla-hueske-fqoq39Jj5us-unsplash-340x243.jpg)
,,Pšenica zahteva dosta hrane u jesenjem periodu. Poslednjih godina imamo malo toplije jeseni, ulazimo u zimski period sa višim temperaturama, pšenica raste i troši hranu. Osnovno đubrivo pred setvu je ključno i tu ne treba štedeti“, objašnjava Zorica Rajačić iz PSS Zrenjanin.
Kada se u jesen da dovoljno đubriva, proizvođači mogu da budu sigurni i da pšenica neće biti gladna, čak i ako prihrana bude malo kasnije.
,,Ranije smo imali više padavina i snega u januaru i februaru i prihrana koju smo davali bila je dostupna biljkama brže. Poslednjih godina vidimo da može da bude problema sa manjkom padavina u to vreme, pa može da se desi da pšenica ne može da koristi prihranu odmah kada joj je potrebna, krajem februara ili početkom marta, kada kreće vegetacija“, navodi.
U toku setve veoma je važno obratiti pažnju na setvenu normu tj. na količinu semena koju treba posejati po hektaru, kao i na dubinu setve.
,,Najidealnije je da dubina setve bude od tri do pet centimetara. Tada se pšenica najbolje bokori i dobro je zaštićena i od izmrzavanja i od suše“, ističe Rajačić.
Pročitajte još:
- Potpisan ugovor za Program jačanja infrastrukture za navodnjavanje
- Setva uljane repice zavisi od količine kiše koja će pasti
- Zašto poljoprivrednici razmišljaju da odustanu od proizvodnje šećerne repe
Problemi sa semenskom pšenicom
Stručnjaci objašnjavaju da je vreme setve ključan faktor koji utiče na visinu prinosa, zbog toga svi savetuju da se što veće površine poseju do kraja oktobra. Navode, da će najmanje polovina ovogodišnjih površina biti posejana pšenicom „sa tavana“ i to ne samo zbog toga što proizvođači nemaju dovoljno novca da nabave sertifikovano seme.
,,Deklarisanim semenom, prema podacima do kojih sam ja došao, posejaće se najviše 280.000 hektara. To je zbog toga što je semenarstvo dugo godina zanemarivano i nije organizovana proizvodnja. Najavljene subvencije za deklarisano seme će sada verovatno podstaći semenarske organizacije da proizvedu veće količine“, kaže prof. dr Miroslav Malešević, stručnjak za strna žita.
,,Srbiji za setvu 600.000 hektara treba oko 120.000, 130.000 tona semenske pšenice, a ove godine je proizvedeno svega oko 70.000 tona i to je problem za koji trenutno nema rešenja. Sada treba da se angažuju nadležni i da se u ovogodišnjoj setvi obezbede dovoljne količine semenske pšenice za sve one koji sledeće godine budu izrazili želju da seju pšenicu“, objašnjava.
Kako pomaže tavan
Korišćenje semena „sa tavana“, dodaje, ne mora nužno da znači drastično manji prinos u žetvi, ali nosi niz drugih neizvesnosti.
,,Ako se dobro dezinfikuje i doradi sopstveno seme može da smanji prinos oko 5 posto. Više će se izgubiti sa kašnjenjem u setvi i nekvalitetnom setvom. Mnogo je veća verovatnoća da to seme „sa tavana“ ne bude dobro zaštićeno od bolesti, pa će se više sredstava za zaštitu koristiti, što značajno poskupljuje proizvodnju“, kaže Malešević uz napomenu da bi ove jeseni trebalo očekivati bolesti i štetočine.
,,Budući da će pšenica i ječam brzo nići, mogu se pojaviti lisne vaši koje prenose viruse, a u toku je seoba miševa sa kukuruzišta na mlade zasejane useve, pa će i oko toga morati da se vodi računa“, dodaje Malešević.
Prema podacima Udruženja Žita Srbije ove godine pšenicom bi trebalo da bude zasejano oko 600.000 hektara, što bi bilo za 25.000 hektara manje nego prošle godine.
,,Ja sam za to da se poseje nešto više pšenice, bar 650.000 hektara, jer je pšenica univerzalna hrana. Mogu je jesti i ljudi i životinje. Može da se lageruje i da čeka trenutak da se dobije neka bolja cena. Pokazalo se da su pšenica i ječam otpornije na klimatske promene„, navodi sagovornik za RTS.
Ceo tekst pročitajte ovde.
Izvor: RTS